ТЕХНОЛОГІЇ МОДЕЛЮВАННЯ БАГАТОРІВНЕВИХ СТРУКТУР НА ПРИКЛАДІ ЗАДАЧІ КОМПЛЕКТАЦІЇ ПРОДУКЦІЇ - Chubaievskyi, Vitaliy; Palahuta, Katerina; Desiako, Alona (Науковий вісник Полісся, 2021)
Одним з типових завдань, що виникають у процесі деформування інтелектуальних систем, є моделювання багаторівневих структур для вирішення різних прикладних задач. Постановка проблеми. Розгляд можливостей мови штучного інтелекту Visual Prolog для реалізації рекурсивної технології на основі прикладу вирішення багаторівневої задачі комплектації продукції. Аналіз останніх досліджень і публікацій. Значний внесок у розвиток теорії, методології застосування штучного інтелекту для вирішення задач у сфері економіки внесли такі вчені, як Білецький О. Б., Литвин В. В., Чері С., Готтлоб Г., Лугер Г. Ф., Рассел С. Дж. та ін. Виділення недосліджених частин загальної проблеми. У той же час недостатньо наукових праць висвітлюють особливості впровадження сучасних засобів штучного інтелекту для вирішення багаторівневих економічних задач. Постановка завдання. Проаналізувати існуючі підходи до вирішення багаторівневих завдань. Запровадити ефективний інструмент для вирішення багаторівневих завдань за допомогою мови штучного інтелекту Visual Prolog. Виклад основного матеріалу. Розглянуто проблему моделювання багаторівневих структур в інтелектуальних системах на основі ітераційних і рекурсивних технологій на прикладі задачі компонентів продукції. Наведено основні характеристики таких структур, визначено їх складність та необхідність пошуку ефективних методів їх подання та обробки в пам’яті комп’ютера. У розвитку рекурсивних технологій є дві важливі парадигми: функціональне та логічне програмування. Розглядаються відповідні мови штучного інтелекту: Lisp і Prolog, їх спадкоємця - найпотужніша мова Visual Prolog. Наведено класичний відомий ітераційний алгоритм і рекурсивна програма на мові Prolog розв’язання задачі компонентів двигуна внутрішнього згоряння, а також рекурсивна програма на Visual Prolog, розроблена авторами статті. Їх порівняння зроблено з позиції використання кількості структур для представлення інформаційної бази, вартості пам’яті для їх збереження, складності розробки і налагодження програми, простоти сприйняття роботи. Висновки. Підкреслюється потужність мови Visual Prolog, яка особливо проявляється в задачах обробки багаторівневих структур.